stjerne

Stjerner er svære kuler av gass som frigir energi som produseres av kjernereaksjoner i kjernene deres. De fleste stjerner ligner solen, men fordi de er så langt borte, er de bare lysende punkter for oss. I hele galaksen dannes stjerner, og de utvikler seg og blir ødelagt. = = =Oversikt over de nærmeste nabostjernene til @Tellus (Jorda)= En hvit dverg er en stjerne som er i sin siste utviklingsfase. Proxima Centauri er et typisk eksempel på en rød dverg. Proxima Centauri er også jordas nærmeste stjerne hvis vi ikke regner med sola. Rød dverg er stjerner med ca. en tredjedels solmasse og opp mot to tredjedels diameter. Disse lette stjernene er de vanligste stjernene ettersom de forbrenner brenslet svært langsomt og derfor blir svært gamle. Stjerner blinker fordi lyset går gjennom atmosfæren til jorda. ==
 * > **Stjerne** ||> **Stjernetype** ||> **Avstand(Lysår)** ||
 * < **Solen** ||< **Gul hovedserie** ||< **0,0** ||
 * < **Proxima Centauri** ||< **Rød dverg** ||< **4,2** ||
 * < **Alpha Centauri A** ||< **Gul Hovedserie** ||< **4,3** ||
 * < **Alpha Centauri B** ||< **Oransje Hovedserie** ||< **4,3** ||
 * < **Barnards stjerne** ||< **Rød dverg** ||< **5,9** ||
 * < **Wolf 359** ||< **Rød dverg** ||< **7,6** ||
 * < **Lalande 21185** ||< **Rød dverg** ||< **8,1** ||
 * < **Sirius A** ||< **Hvit hovedserie** ||< **8,6** ||
 * < **Sirius B** ||< **Hvit dverg** ||< **8,6** ||
 * < **UV Ceti A** ||< **Rød dverg** ||< **8,9** ||

=Stjernedannelse= Stjerner dannes i enorme skyer av gass og støv i rommet som kalles tåker, i en prosess som fortsatt foregår. Tåken trekkes sammen av sin egen tyngdekraft og krymper mer og mer. Den danner en stjernekime som kalles en protostjerne. Til slutt blir tettheten og temperaturen i sentrum av protostjernen høy nok til at kjernereaksjonen settes i gang. Objektet skrur seg på og blir en ekte stjerne, som produserer egen varme og lys.

media type="youtube" key="jHjTb8Chq3k?rel=0" height="360" width="480" =Masserike stjerner= En hovedserie med over 10 ganger solens masse gjennomgår en spektakulær død. Den sveller ut til å bli en superkjempe med ytre lag som avkjøles og ekspanderer. Til slutt kollapser kjernen og forårsaker en gigantisk eksplosjon, kalt en supernova. I noen uker skinner supernovaen like sterkt som en hel galakse. Mens de ytre lagene blir spredt i rommet, avhenger kjernens skjebne igjen av dens masse.

=Små stjerner= En stjerne med masse som solens får en roligere død enn de større stjernene. Den sveller opp til en rød kjempe, og mister til slutt sine ytre lag, som danner et gasskall kalt planetarisk tåke.

kattøyetåke

=Når en stjerne dør...=

Stjerner lever av brennstoff. Så når en stjerne dør er det fordi brennstoffet er brukt opp. Brennstoffet blir brukt opp av for eksempel at hydrogenet som er rundt den blir gjort om til helium. Da det ikke er igjen noe mer stoff som stjernen lager energi av, tar tyngdekraften over gasstrykket og stjerna starten langsomt å trekke seg sammen eller at den sprenger hurtig. Men det kommer an på åssen stjerna er bygd opp.